Napoleonská Evropa v roce 1810
Změny po Velké francouzské revoluci (1789) začaly zanedlouho ohrožovat zbytek Evropy. Napoleonské války se nevyhnuly ani českým zemím, na jejichž obyvatelstvo dopadaly válečné rekvizice, daně a odvody do armády. Bitva u Slavkova, bitva tří císařů, se v roce 1805 stala rozhodujícím střetnutím třetí koaliční války a též největším Napoleonovým triumfem. Naposledy se staly české země svědky bojů v roce 1813 (bitva u Přestanova a Chlumce a bitva u Varvažova), jež však neměly větší strategický význam.
![](visual/7Da-1.jpg)
Kartografické znázornění napoleonských válek na sedmi pláncích, vypracoval Československý vojenský zeměpisný ústav (po roce 1919). Mapová sbírka, Historický ústav AV ČR. Prohlédnout mapu
Literatura
Kotulán, J. – Uhlíř, D. (eds.) Evropa 1805. Brno 2006;
Raková, S. – Lequesne, Ch. (eds.): Jakou Evropu ohlašovala bitva u Slavkova?. Praha 2006;
Kolektiv autorů: Pod císařským praporem. Historie habsburské armády 1526–1918. Praha 2003;
Bělina, P. – Fučík, J. Válka 1866. Praha – Litomyšl 2005;
Semotanová, E. ‒ Cajthaml, J. a kol.: Akademický atlas českých dějin. Praha 2014, 2. akt. vydání 2016.
Toto dílo podléhá licenci Creative Commons BY-NC-ND 4.0
České země a napoleonské války
Změny po Velké francouzské revoluci (1789) začaly zanedlouho ohrožovat zbytek Evropy. Napoleonské války se nevyhnuly ani českým zemím, na jejichž obyvatelstvo dopadaly válečné rekvizice, daně a odvody do armády. Bitva u Slavkova, bitva tří císařů, se v roce 1805 stala rozhodujícím střetnutím třetí koaliční války a též největším Napoleonovým triumfem. Naposledy se staly české země svědky bojů v roce 1813 (bitva u Přestanova a Chlumce a bitva u Varvažova), jež však neměly větší strategický význam.
![](visual/7Da-1.jpg)
Kartografické znázornění napoleonských válek na sedmi pláncích, vypracoval Československý vojenský zeměpisný ústav (po roce 1919). Mapová sbírka, Historický ústav AV ČR. Prohlédnout mapu
Literatura
Kotulán, J. – Uhlíř, D. (eds.) Evropa 1805. Brno 2006;
Raková, S. – Lequesne, Ch. (eds.): Jakou Evropu ohlašovala bitva u Slavkova?. Praha 2006;
Kolektiv autorů: Pod císařským praporem. Historie habsburské armády 1526–1918. Praha 2003;
Bělina, P. – Fučík, J. Válka 1866. Praha – Litomyšl 2005;
Semotanová, E. ‒ Cajthaml, J. a kol.: Akademický atlas českých dějin. Praha 2014, 2. akt. vydání 2016.
Toto dílo podléhá licenci Creative Commons BY-NC-ND 4.0
Válečné operace roku 1866 a bitva u Hradce Králové
Neshody mezi Rakouskem a Pruskem se týkaly dělení a správy územní kořisti po prusko-rakousko-dánské válce (1864) a problematiky sjednocení Německa. Prusko chtělo prosadit sjednocení pod vlastním vedením a vyloučit z něj Rakousko, a to se mu nakonec podařilo. V rozhodující bitvě (1866) u Hradce Králové rakouská vojska utrpěla katastrofální porážku. Pruská vojska se po obsazení Prahy zastavila až v Mikulově, kde byl posléze dojednán předběžný mír a zabráněno obsazení habsburské metropole.
![](visual/7Dc-1.jpg)
Dobový plán bitvy u Hradce Králové, 3. července 1866. Mapová sbírka, Historický ústav AV ČR. Prohlédnout mapu
Literatura
Kolektiv autorů: Pod císařským praporem. Historie habsburské armády 1526–1918. Praha 2003;
Bělina, P. – Fučík, J. Válka 1866. Praha – Litomyšl, 2005;
Kotulán, J. – Uhlíř, D. (eds.) Evropa 1805. Brno 2006;
Raková, S. – Lequesne, Ch. (eds.): Jakou Evropu ohlašovala bitva u Slavkova?. Praha 2006;
Semotanová, E. ‒ Cajthaml, J. a kol.: Akademický atlas českých dějin. Praha 2014, 2. akt. vydání 2016.
Toto dílo podléhá licenci Creative Commons BY-NC-ND 4.0
Válečné operace roku 1866 a bitva u Hradce Králové
Neshody mezi Rakouskem a Pruskem se týkaly dělení a správy územní kořisti po prusko-rakousko-dánské válce (1864) a problematiky sjednocení Německa. Prusko chtělo prosadit sjednocení pod vlastním vedením a vyloučit z něj Rakousko, a to se mu nakonec podařilo. V rozhodující bitvě (1866) u Hradce Králové rakouská vojska utrpěla katastrofální porážku. Pruská vojska se po obsazení Prahy zastavila až v Mikulově, kde byl posléze dojednán předběžný mír a zabráněno obsazení habsburské metropole.
![](visual/7Dc-1.jpg)
Dobový plán bitvy u Hradce Králové, 3. července 1866. Mapová sbírka, Historický ústav AV ČR. Prohlédnout mapu
Literatura
Kolektiv autorů: Pod císařským praporem. Historie habsburské armády 1526–1918. Praha 2003;
Bělina, P. – Fučík, J. Válka 1866. Praha – Litomyšl, 2005;
Kotulán, J. – Uhlíř, D. (eds.) Evropa 1805. Brno 2006;
Raková, S. – Lequesne, Ch. (eds.): Jakou Evropu ohlašovala bitva u Slavkova?. Praha 2006;
Semotanová, E. ‒ Cajthaml, J. a kol.: Akademický atlas českých dějin. Praha 2014, 2. akt. vydání 2016.
Toto dílo podléhá licenci Creative Commons BY-NC-ND 4.0
Válečné operace roku 1866 a bitva u Hradce Králové
Neshody mezi Rakouskem a Pruskem se týkaly dělení a správy územní kořisti po prusko-rakousko-dánské válce (1864) a problematiky sjednocení Německa. Prusko chtělo prosadit sjednocení pod vlastním vedením a vyloučit z něj Rakousko, a to se mu nakonec podařilo. V rozhodující bitvě (1866) u Hradce Králové rakouská vojska utrpěla katastrofální porážku. Pruská vojska se po obsazení Prahy zastavila až v Mikulově, kde byl posléze dojednán předběžný mír a zabráněno obsazení habsburské metropole.
![](visual/7Dc-1.jpg)
Dobový plán bitvy u Hradce Králové, 3. července 1866. Mapová sbírka, Historický ústav AV ČR. Prohlédnout mapu
Literatura
Kolektiv autorů: Pod císařským praporem. Historie habsburské armády 1526–1918. Praha 2003;
Bělina, P. – Fučík, J. Válka 1866. Praha – Litomyšl, 2005;
Kotulán, J. – Uhlíř, D. (eds.) Evropa 1805. Brno 2006;
Raková, S. – Lequesne, Ch. (eds.): Jakou Evropu ohlašovala bitva u Slavkova?. Praha 2006;
Semotanová, E. ‒ Cajthaml, J. a kol.: Akademický atlas českých dějin. Praha 2014, 2. akt. vydání 2016.
Toto dílo podléhá licenci Creative Commons BY-NC-ND 4.0
![](legenda/7Db_legenda.png)